A rövidlátással és a hozzá kapcsolódó szemészeti betegségekkel kapcsolatban már több beszélgetést folytattunk Prof. Dr. Holló Gáborral, a Szemészeti Központ vezetőjével, glaukóma specialistájával. A jelen beszélgetés során egy speciális kérdésről ejtünk szót, melynek gyakorlati jelentősége nagy, és az általános népességben nem ismert. Ez a probléma a rövidlátás fénytörési hibájának kijavítása utáni állapot. A rövidlátó szemen végezhetünk szemüveges korrekciót, kontaktlencse viselést vagy különböző lézeres és műlencse beültetéses kezeléseket a szaruhártyán, amikkel a fénytörési hibát kiküszöböljük. A beteg jól lát, és azt hiheti, hogy a rövidlátással kapcsolatos minden probléma megszűnt. Sajnos ez nem így van. A rövidlátás optikai problémájának megszüntetése nem jelenti a rövidlátáshoz társuló egyéb betegségek kockázatának megszűnését. A legfontosabb ilyen betegségeket a következőkben ismertetjük.
Széll Kálmán tér - 1015 Budapest, Ostrom utca 16
Nagyobb fokú rövidlátás esetén a szemgolyó a hossztengelye irányában kórosan megnyúlik. Ez a változás jellemzően a fiatal tízes életévekben alakul ki, amikor a kiskamaszok testmagassága is növekszik. A rövidlátás kialakulása során az egyre fokozódó szemgolyó megnyúlás változásait a szem különböző rétegei nem képesek kellően követni. A fehér ínhártya hátsó részén kiboltosulások keletkezhetnek, a retina elvékonyodhat és benne degeneratív eltérések alakulhatnak ki, emellett szakadékonnyá is válhat. A szem belsejét a szemlencse mögött kitöltő átlátszó üvegtest is korai öregedést szenvedhet el. Emiatt a benne lévő kollagén szemcsék elkülönülnek, úszó homályokká alakulhatnak. A részben elfolyósodott üvegtest az ideghártyán (retinán) néhány helyen húzó hatást eredményezhet. Nagyon fontos hangsúlyozni, hogy ezek az állapotok nem múlnak el attól, hogy valaki lézeres szaruhártya műtétet követően már nem kell, hogy szemüveget vagy kontaktlencsét használjon. Azért fontos ezt megérteni, mert a fenti állapotok, valamint a nagyon nagyfokú rövidlátásban a látóideget érintő eltérések az életmód hatására romolhatnak illetve betegségekké alakulhatnak át. Ez pedig nem szűnik meg a lézeres szemműtét következtében.
A rövidlátás jelentősen fokozza az elsődleges nyitott csarnokzugú glaukóma (zöldhályog) kialakulásának kockázatát és lefolyásának súlyosságát. A rövidlátó szemen, amennyiben a rövidlátás nem kisfokú, a látóideg vérellátása is károsodhat. A látóideg önmaga is kóros elhelyezkedésű lehet, a nézés bizonyos irányokban a látóidegre gyakorolt nyomással járhat együtt. Ez a látóidegben megindítja azokat a folyamatokat, melyek a látóidegen át futó idegrostok károsodását, pusztulását eredményezik. Ezen folyamatok másodlagosan a látóidegben futó rostokhoz tartozó idegsejteket és az agyi átkapcsolódás utáni további idegsejteket is elpusztítják. Fontos megemlíteni, hogy a rövidlátás esetén a szemnyomásnak nem szükséges emelkednie ahhoz, hogy az egyre fokozódó glaukómás károsodás kialakuljon. Az esetek egy részében a szemnyomás megemelkedik, azonban ez nem feltétlenül szükséges. Mindezt azért kell tudni, mert a nagyobb fokú rövidlátó szemeken a glaukóma kialakulásának kockázata fokozott. Ezért indokolt szemészeti panaszmentesség esetén is a részletes 1 - 2 évente történő jó minőségű glaukóma irányú szemorvosi vizsgálat. Hangsúlyozni kell, hogy a rövidlátó szemek látóidegfői nem értékelhetők egyszerűen, és a nemzetközi valamint a hazai tapasztalat is azt mutatja, hogy sok szemorvos nem is képes megfelelően értékelni ezen látóidegfőket, melyek nagyon változékony morfológiájúak, és nem hasonlítanak a típusos normális vagy típusos kóros látóidegfő megjelenésekhez. Összefoglalva: közepes vagy nagyobb fokú rövidlátás esetén mindenképpen célszerű glaukómához értő specialistával rendszeres ellenőrzéseket végezni, hiszen a zöldhályog kezelése akkor eredményes, ha még nagyon kis károsodás esetén észleljük és kezdjük kezelni. Olyan korán, amikor a beteg a glaukómából eredő látásromlást önmaga még nem is észleli. Fontos azt is kijelenteni, hogy a fentiek kétszemes, nagyobb fokú rövidlátás esetén nem egyformán befolyásolják a két szemet, még ha azok rövidlátása egyforma is. Tehát mindenképpen hozzáértő és részletes elbírálásra van szükség.
A bevezetőben elmondottak alapján nem meglepő, hogy az ideghártya nagyobb fokú rövidlátás esetén degeneratív elváltozásokat szenved. Ezek egy része nem kezelhető, viszont a látást többé vagy kevésbé megrontja, főként attól függően, hogy az éleslátás helyéhez mennyire közel helyezkednek el a rövidlátásból eredő ideghártya hegesedések. A megnyúló szemben a kórosan elfolyósodó üvegtest néhány helyen szorosan tapad a retinához. Emiatt az adott területeken túl nagy húzó hatás hathat a retinára. Ilyenkor a retina elszakadhat, és az elfolyósodott üvegtest leválaszthatja a retinát a körülötte fekvő és a retinát vérrel és oxigénnel ellátó érhártyáról (ideghártya leválás, retinaleválás.) Ezt az állapotot a szemet érő rázkódások, rázkódással járó sporttevékenységek, fejsérülések elősegíthetik, hiszen többlet mozgási energiát adnak a kevés helyen rögzülő üvegtestnek, mely a fokozott erőhatás miatt könnyebben berepesztheti a retinát. A rövidlátó szem ideghártya sérülés iránti fokozott kockázata miatt mindenképpen célszerű az életmód tanácsadás, a megfelelő foglalkozás és sporttevékenység választás már fiatal korban. Ehhez pedig elengedhetetlen az időráfordítás és a megfelelő szemorvosi segítség. Amennyiben a rövidlátó szemen az üvegtestben amúgy meglevő néhány úszkáló pont, folt vagy vagy vonal hirtelen megszaporodik, mindenképpen sürgősen szemorvosi vizsgálatra van szükség. Ennek során tisztázni kell, hogy következmény nélküli üvegtesti leválás alakult-e ki, avagy az üvegtest leválása kapcsán retinasérülés, vérzés, szakadás is kialakult. Ez utóbbi esetben sürgős ellátásra van szükség, mely korai állapotban kivitelezve általában rendkívül eredményes, és a problémát megoldja.
A rövidlátó szemek elvékonyodott ideghártyája különösen hajlamos az éleslátás területén vérzéses-hegesedéses makula degeneráció kialakulására. Ez a betegség sok vonásában hasonlít az öregeken kialakuló nedves makuladegenerációhoz, mellyel korábbi beszélgetésünkben már foglalkoztunk. Azonban azokkal ellentétben fiatal életkorban is létrejöhet. Ezért, ha egy rövidlátó a központi éleslátás eltorzulását, szellemképessé válását, esetleg kisebb vagy nagyobb mértékű elhomályosodását tapasztalja, mindenképpen rövid időn belül forduljon olyan szemorvoshoz, aki képes és műszerezettsége folytán alkalmas a makula területét optikai koherencia tomográfia angiográfiával megvizsgálni. Ez a korszerű, nagy technikai igényű vizsgálati módszer, mely nem invazív és a szemet nem károsítja, alkalmas arra, hogy a kezdődő rövidlátáshoz társuló nedves makula degenerációt korai stádiumban kimutassa. Így a korai kezelés, azaz az érújdonképződést gátló anyagok szembe injekciózása még azelőtt elvégezhető, hogy az éleslátás helyén a hasznos látás elvesztését okozó hegesedés kialakult volna.
Összefoglalva – mondja Prof. Dr. Holló Gábor, a Szemészeti Központ vezetője, glaukóma specialistája, a közepes és nagyobb fokú rövidlátó szemek biológiai kockázata glaukóma, ideghártyasérülés és makula hegesedés szempontjából akkor is fokozott marad, ha az illető kontaktlencsével, szaruhártya lézerkezelés után vagy szemüveggel tökéletesen lát. Ezért minden közepes és nagyobb fokú rövidlátónak erősen javasolt szemészeti panaszmentesség esetén is a rendszeres, jó minőségű, kellő idő ráfordítású szemorvosi vizsgálat. Elmulasztott korai vizsgálat, későn észlelt eltérések esetén a korai beavatkozás már nem pótolható. Ne feledjük, hogy csak abból lehet gazdálkodni a látás további életévtizedeire, ami a diagnózis felállításakor a látásból még megvan.
Rendelés típusa:
A gyermekek látásának rendszeres ellenőrzése nem csupán az iskolakezdéshez köthető feladat, hanem egész évben kiemelt figyelmet érdemel – hangsúlyozta Professzor Dr. Holló Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, glaucoma specialista a Petőfi Rádiónak adott interjújában. A professzor, aki egyben a ...
Professzor Dr. Holló Gábor , a Szemészeti Központ vezetője, glaukóma specialistája számos alkalommal adott interjút nekünk a szemészeti funkcionális vizsgálatokról, melyek közé a látótér vizsgálata is tartozik. A látótér alapesetben az egy szemmel belátott terület síkbeli ...
A mai alkalommal Prof. Dr. Holló Gáborral, a Szemészeti Központ vezetőjével, glaukóma specialistájával egy különösen izgalmas és új témáról beszélgetünk: ez a mesterséges intelligencia, azon belül a nagy generatív nyelvi modellek által a szembetegeknek nyújtható ...