A mai alkalommal Prof. Dr. Holló Gáborral, a Szemészeti Központ vezetőjével, glaukóma specialistájával egy különösen izgalmas és új témáról beszélgetünk: ez a mesterséges intelligencia, azon belül a nagy generatív nyelvi modellek által a szembetegeknek nyújtható segítség kérdése. A mesterséges intelligencia már mintegy két évtizede bevonult a műszaki gyakorlatba, azonban a betegek számára leginkább a ChatGPT 4.0 kibocsátásával vált széles körben elérhetővé.
Széll Kálmán tér - 1015 Budapest, Ostrom utca 16
Mesterséges intelligencia alatt olyan nagy kapacitású számítástechnikai (szoftveres) rendszereket értünk, melyek egy adott kérdést felügyelve vagy felügyelet nélkül, előzetes tanítással vagy anélkül elemezve, generatív módon képesek a gyakorlat számára hasznosítható eredményt nyújtó módon vizsgálni. Ezek a műszaki felhasználás területén már régóta velünk vannak, noha ez nem nyilvánvaló az átlagos felhasználó számára. Számos egészségügyi berendezésben, köztük már nagyon korán a szemészeti diagnosztikai berendezésekben is, alkalmazunk ilyen rendszereket például a betegség megállapítására, romlásának előrejelzésére, az emberi, orvosi módon észre nem vehető, nagyon korai eltérések felerősítésére és értelmezésére. A nyelvi modellek, melyek csak nemrégiben kerültek be az internetet felhasználók eszköztárába, e nagy csoport jelentős egyik változatát képezik. Az ún. generatív nagy nyelvi modellek segítségével a hétköznapi beszéd és írás jellegzetességeit, a nyelvtan szabályait követve kaphatunk a számítógépes rendszertől információt. Az információ nem pusztán egy-egy jelenség leírását, hanem annak értelmezését, kontextusba helyezését és a vonatkozó további kérdésekre adott válaszok, lehetőségek bemutatását is jelenti.
A ChatGPT és néhány más internetes rendszer alkalmas arra, hogy a szembeteget és bizonyos szempontból az orvost általánosan informálja egy-egy betegség kapcsán. Az internet alapú szoftveres modelltől megkérdezhetjük, hogy az adott betegségben, melyre diagnózist kaptunk a szemorvostól, mik a látási következmények, a társuló egyéb kóros állapotok, a kezelési lehetőségek, valamint megtudhatjuk, hogy ezek milyen arányban sikeresek. Ez a megközelítés alkalmas arra, hogy a beteg alap eligazodást kapjon a számára teljesen ismeretlen orvosi világban. A kezelési lehetőségekről is megkérdezhetjük a mesterséges intelligencia nyelvalapú rendszerét, mely az adott kezeléstípus előnyeit, hátrányait és alkalmazásának gyakoriságát is képes felsorolni számunkra. Hasonló módon tájékoztathatja az orvost egy-egy olyan betegségről, mely nem tartozik a szűkebb szakterületéhez, és amelyről a klasszikus orvosi könyvek és publikációk segítségével az alap tájékozódás lényegesen időigényesebb lenne.
Nagyon fontos megérteni, hogy a ChatGPT rendszer nem helyettesíti a specialista orvost, így esetünkben a szemorvost, illetve a szemészeten belüli specialista (glaukóma specialista, retina specialista, szaruhártya-specialista stb.) véleményét. Ennek megértése elsősorban azért fontos, mert a betegek úgy érezhetik, hogy az adott kérdésben a ChatGPT által szabatosan megfogalmazott információval már azonos tudásszintet érnek el, mint az orvosspecialista. Ez azonban nincs így, hiszen a ChatGPT nem tudja az adott beteg adott betegségének minden vonatkozását felmérni, sőt tulajdonképpen semmilyen vonatkozását sem. A leleten szereplő diagnózis nem elég információ arra nézve, hogy mit kell tennünk az adott esetben. Az egyes betegségek súlyossága, a betegségen belül megjelenő károsodások elhelyezkedése, mintázata, más betegségekkel való együttes előfordulása, az életkor, a nem, a vérkeringés, a vérnyomás, az idegrendszer állapota és a cukorbetegség együttes előfordulása stb. nagyon eltérő optimális kezelést határoz meg ugyanazon diagnózis esetén is. A lehetséges kezeléseket, teendőket tehát általánosságban meg lehet ismerni a ChatGPT által, de speciálisan az adott betegre vagy szemre vonatkozóan nem. A beteg ugyanis nem látja át, és nem érti meg saját betegségének részletes vonatkozásait. Nagyon fontos tehát tudatosítani, hogy a ChatGPT és a hasonló rendszerek nem mondják meg, hogy az adott beteg adott betegségével mit kell tenni. Legfeljebb arról tájékoztatnak, hogy rendszerint mit lehet tenni hasonló körülmények között, a statisztikai adatok alapján sikeresen vagy kevésbé sikeresen. Egy kevésbé eredményes megoldás a legsikeresebb megoldás lehet egy konkrét esetre, míg ugyanarra az esetre a többi, általánosságban előnyben részesített megoldás nem megfelelő. Leegyszerűsítve azt lehet mondani, hogy a ChatGPT az adott beteg adott betegségére vonatkozó ellátási információ tekintetében egyáltalán nem jobb, mint a rossz illetve az adott területhez nem értő orvos. Így tehát semmiképpen nem szabad rá hagyatkozni.
További problémát jelenthet a ChatGPT válaszainak megértése, melyeket elegánsan, a nyelv szabályait jól alkalmazva hoz létre. Nagy amerikai vizsgálatok vetették fel azt a lehetőséget, hogy a szabatos, korrekt mesterséges intelligencia alapú tájékoztatást az átlagos felhasználó nem érti meg. Ez Amerikában, ahol a népesség jelentős része alacsony iskolázottságú, nem különösebben képzett és nem jómódú, nagyon jól vizsgálható. Egészen más nyelvi környezetben él és nyelvet használ a népesség jelentős része, mint amit a ChatGPT. Így tehát komoly problémát jelenthet az, hogy a korrekt válasz megfelelő megértése a nyelvi szintektől függően sikeres vagy sikertelen. Ez a probléma hazai viszonylatban is figyelemre veendő. Ha viszont azt kérjük a ChatGPT-től, hogy egyszerű szavakkal fogalmazza meg a mondandóját, akkor a lényeg gyakran elvész, eltorzul, vagy hibássá válhat. A bonyolult orvosi eljárások és betegség leírások megfogalmazása ugyanis nagyon egyszerű nyelvhasználattal nem lehetséges.
Összefoglalva tehát – mondja professzor Dr. Holló Gábor, a Szemészeti Központ vezetője, glaukóma specialistája – a nagy nyelvi generatív rendszerek, melyek közé a ChatGPT is tartozik, sokat segíthetnek a jó általános felkészültségű betegnek abban, hogy általános képet kapjon betegségéről, az azzal kapcsolatos tudnivalókról és az ellátás fő lehetőségeiről. Nagyon fontos azonban ismételten hangsúlyozni, hogy konkrét személyre és a személy konkrét betegségére vonatkozó információt ne várjunk a ChatGPT-től, még akkor sem, ha ezt megadja. Ennek értékeléséhez a részletes és aktuális szemorvosi értékelése szükséges. Ez nem biztosítható a ChatGPT által, így a személyre szabott válasz elmarad. A személyre szabott válasz és a korrekt teendők kizárólag orvos specialista révén szerezhetők meg. A betegnek tehát nem szabad azt hinnie, hogy a hozzáértő szakembert a ChatGPT vagy más nagy generatív nyelvi rendszer segítségével önmaga helyettesíteni tudja.
Rendelés típusa:
A gyermekek látásának rendszeres ellenőrzése nem csupán az iskolakezdéshez köthető feladat, hanem egész évben kiemelt figyelmet érdemel – hangsúlyozta Professzor Dr. Holló Gábor, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, glaucoma specialista a Petőfi Rádiónak adott interjújában. A professzor, aki egyben a ...
Professzor Dr. Holló Gábor , a Szemészeti Központ vezetője, glaukóma specialistája számos alkalommal adott interjút nekünk a szemészeti funkcionális vizsgálatokról, melyek közé a látótér vizsgálata is tartozik. A látótér alapesetben az egy szemmel belátott terület síkbeli ...
A mai alkalommal Prof. Dr. Holló Gáborral, a Szemészeti Központ vezetőjével, glaukóma specialistájával egy különösen izgalmas és új témáról beszélgetünk: ez a mesterséges intelligencia, azon belül a nagy generatív nyelvi modellek által a szembetegeknek nyújtható ...